Contents

СТОРІНКИ |  |

На рис. 7.42 зображено схему 3-розрядного двійкового реверсивного лічильника, виконану на підставі останніх виражень з T-тригерів. У разі збільшенні числа розрядів лічильника структура кожного розряду буде такою самою , як і структура третього розряду.

З виразів (7.21) випливає, що

де H2 = xH та H1H2 = 0, тобто в двійковому реверсивному лічильнику можна використовувати два тактових сигнали H1 і Н2, що в сукупності із сигналами перенесення Р і позики перенесення W дозволяє збільшувати розрядність лічильника. Так, мікросхема К155ИЕ7 є 4-розрядним двійковим реверсивнийлічильником, виконаний за цим принципом. На рис. 7.43 зображеносхему,побудовану за двома мікросхемами К155ИЕ7 (Q8 — знаковий розряд).

T-тригери мікросхеми K155ИЕ7 також мають асинхронні потенційні входи Dr¢ (r = 1, 2, 3, 4) та F¢, які використовують для запису будь-якого числа від 0 до 15, а також асинхронний потенційний вхід R¢ для встановлення стану «0» лічильника. Тригери на входах Dr', і F' - це D’-F’- тригери. Сигнали перенесення Р і позикиперенесення W описуються вираженнями: P = H1Q1Q2Q3Q4, та використовуються для запуску наступного лічильника.

Розглянемо тепер принцип побудови двійково- десяткового реверсивного лічильника, граф переходів якого показаний на рис. 7.44 (гілки графу переходів позначені сигналами x/PW, де х — сигнал, що задає напрямок лічення; Р — перенесення у наступну декаду; W — позика перенесення з наступної декади).