Contents

СТОРІНКИ |  |

7.1. Регістри зсуву

7.2. Лічильники по mod M

7.3. Лічильники на регистрах зсуву

7.4. Реверсивні лічильники

7.5. Лічильники зі змінним коефіцієнтом перерахування

7.6. Послідовні двійкові суматори

7.7. Послідовна схемиа рівнозначності кодів

7.8. Послідовна схема порівняння двійкових чисел

Лабораторний практикум

Висновки

Тестування

7.4. Реверсивні лічильники

Реверсивні синхронні лічильники мають один інформаційний вхід, на який подається сигнал х, що задає напрямок лічення (додавання чи віднімання) числа змін тактового сигналу з 1 на 0 (або з 0 на 1). Надалі вважатимемо, що при х = 0 виконується додавання, а при x = l — віднімання. Найбільший практичний інтерес становлять двійкові і двійково- десяткові (код 8–4–2–1) реверсивні лічильники.

На рис. 7.40 зображено граф переходів 3 - розрядного реверсивного лічильника. Гілки цього графа позначено значеннями сигналів x/z1z2, де х — вхідний інформаційний сигнал; z1 — вихідний сигнал, що свідчить про додатне переповнення лічильника; z2 — вихідний сигнал, що свідчить про від’ємне переповнення лічильника.

Поряд з вузлами зазначене число полічених лічильником з урахуванням знака значень сигналів dH = 1 (лічильник переповняється при переході зі стану 011 у стан 100 — додатне переповнення та при переході зі стану 100 у стан 011 — від’ємне). Можна помітити, що реверсивний двійковий лічильник підраховує значення сигналів dH=1 у додатковому коді. Значення сигналу Q3 визначає знак числа (Q3 = 0 — додатне число, Q3 = 1 — від’ємне).

Уклавши за графом переходів (див. рис. 7.40 ) таблицю істинності (табл. 7.4) для функцій Qr+ (r = 1, 2, 3), z1 і z2 та склавши діаграми Вейча для функцій Qr+ і функцій збудження Tr Т- тригерів (рис. 7.41 ), отримаємо