Contents

СТОРІНКИ |  |

5.1. Етапи побудови логічної схеми

5.2. Синтез логічних пристроїв у заданому базисі

5.3. Особливості побудови логічних пристроїв

5.4. Логічні елементи для реалізації складних функцій

5.5. Мультиплексори і демультиплексори

5.6. Синтез комбінаційних схем на мультиплексорах

5.7. Дешифратори, дешифратори - демультиплексори і шифратори

5.8. Суматори

5.9. Десяткові суматори

5.10. Компаратори

5.11. Перетворювачі двійково- десяткового коду

5.12. Перетворювачі двійково коду

Лабораторний практикум №1

Лабораторний практикум №2

Лабораторний практикум №3

Висновки

Тестування

5.6. Синтез комбінаційних схем на мультиплексорах

Крім основного призначення (комутації сигналів) мультиплексори можна використовувати для побудови постійних запам'ятовувальних пристроїв (ПЗП) обсягом 2m´1 біт (т — число адресних входів) і для синтезу КС, що виконують будь-яку функцію f(v). При використанні мультиплексорів як ПЗП на інформаційні входи надходять незмінні в часі сигнали 0 та 1. Зчитування цих сигналів виконується через подавання відповідних сигналів на адресні входи. У цьому випадку мультиплексор реалізує деяку функцію, подану в досконалій диз'юнктивній нормальній формі (ДДНФ). Дійсно, якщо у виразі (5.1) покласти Aj = aj = 0 і 1, то мультиплексор буде виконувати функцію

, (5.2)

де v = (x1, ..., хm).

Співвідношення є ДДНФ функції f(v).

Розглянемо методику синтезу КС на мультиплексорах. Нехай потрібно реалізувати функцію f1(v), задану діаграмою Вейча (рис. 5.11, a) . Мінімальна нормальнаформа (МНФ) цієї функції в базисі І – НЕ має вигляд

. (5.3)

Для реалізації цієї функції на 8-канальному мультиплексорі адресу визначатимемо числом (x = eр = 0 або 1, р = 2, 3, 4). Нумерацію клітин діаграми Вейча числами j показано на рис. 5.11, б . Кожній адресі j = 0, 1, ..., 7 відповідає свій інформаційний вхід Аj. Необхідно знайти мінімальну форму восьми функцій .