Contents

СТОРІНКИ |  |

6.1. Основні поняття. Класифікація тригерів

6.2. Асинхронний RS-тригер

6.3. Асинхронні тригери з одним входом

6.4. Синхронні тригери

6.5. Синтез довільних тригерних структур

6.6. Приклади використання тригерів

Лабораторний практикум

Висновки

Тестування

6.6. Приклади використання тригерів

Стартостопний пристрій у пристроях керування - сукупність будь-якого різновиду RS-тригера і керованого ним вентиля. На рис. 6.23 ,а,б наведено найпростішу реалізацію стартостопного пристрою на трьох вентилях з двома входами і часова діаграма його роботи. Тривалість і стартостопних імпульсів має бути достатньої для спрацьовування RS-тригера й одночасно менша за інтервал часу між стартостопними імпульсами, для того щоб виключити можливість появи на входах забороненої комбінації.

Якщо стартостопне керування формується за допомогою контактних перемикачів типу реле, кнопок тощо, то для поліпшення динамічних властивостей тригера і підвищення його завадостійкості «вільні» виводи мікросхем повинні слід зафіксувати на рівнях «0» та «1». Прикладом може бути схема, зображена на рис. 6.23 ,в. У цій схемі R1 і R2 вибирають зі співвідношення

(6.38)

Під час використання цієї схеми потрібно враховувати таке. Якщо сигнал «Старт» є одночасно сигналом установлення нуля (див. фрагмент схеми, що виконаний пунктиром), то схема неприйнятна. Після короткочасного замикання контактів «Старт» у колі установлення у стан «0» має бути рівень «1», а в цій схемі , де — напруга на виході; — спад напруги на резисторі від струму верхнього вентиля RS-тригера. Ця сума сприймається в колі установлення у стан «0» як рівень «0», що блокує роботу елементів, для яких призначене коло встановлення у стан «0».

Зазначений недолік не можна усунути заміною резисторів R1 і R2 на резистори з високим опором, тому що схема буде практично не захищеною